Naravno da valja
![Big grin :D :D]()
A jeste se ovdje raspisali, a nisam samo dan isitno gledao komp.
Neću pametovati jer nemam škole a ni znanja oko tih EC i sličnih kemija. Ono što mogu reći kako radim i iznijeti svoja iskustva.
Glavna gnojidba je u jesen i to nemojte zaboraviti. Tom gnojidbom gnojite zemlju, a gnojidba u proljeće je samo dopunska i njome gnojite kulturu koju sadite. Svaku jesen zaoravam 500 kg nekog gnojiva, po mogućnosti nekog u kojem nema dušika. Ove jeseni sam zaorao 0-10-30 plus nešto sumpora i magnezija. Najbitnije je da se fosfor i kalij u zemlji dovoljno razgrade da bi bili što usvojiviji kulturi koju uzgajamo. Ovi što nam prodaju skupa uvozna gnojiva (yara, haifa...) mogu maglu prodavati nekome drugome, no ni jedno gnojivo se ne može toliko brzo otopiti da bi bilo pristupačno biljci 100%, ako ga bacite u proljeće. Druga stvar zbog čega to radim je što gnojivo dolazi u puni profil tla, dakle 30-35 cm prilikom oranja. Kad bacamo gnojivo pod frezu, ono ulazi najdublje 15-20 cm i kad se sve to još nagrne na gredicu, dobiva se velika koncentracija gnojiva u zoni biljaka, što je za neke dobro, za mene nije.
Gnojidba dušikom je bitna koliko i ostalim elementima. Bitno je u kojem je obliku dušik, a najbolje je da je organski i njega nema u nijednom umjetnom gnojivu. KAN ne koristim na paprici. Ureu jesam prve dvije godine dok nisam shvatio da mi neki savjetnici maste pamet. Pred samu pripremu za frezanje bacam 2-2,5 tone nekog organskog gnojiva, kod mene uglavnom do sad stallatico. Nije to neki gnoj, ali je dušični. Ove godine ću možda umjesto njega zafrezati pravi zreli humificirani stajnjak, no još ću prostudirati po glavi.
Ako koga zanima, kod mene gnojidba skoro uvijek izgleda ovako:
-osnovno 500 kg zaoravanje kako sam naveo
-prije sadnje 400 kg yara i 2000 t tvorničko organsko
Ako ide stajnjak u jesen onda smanjim ovih 500 na 300.
I to je to, nema nikakvih posebnih formulacija i bacanja novaca bez veze.
Da bude jasno, ne smatram se najboljim niti jesam najbolji proizvođač, uvijek u sredini i tak se osjećam. Uvijek želim pomoći svakome tko pita.
Nikad ne forsiram sa vodotopivim gnojivima u početku rasta sadnica. Glavne prihrane trebaju početi kad su prvi plodovi paprike veličine oraha i to opet ne puno. Najviše forsiram sa prihranama kad počne prva berba, onda idem sa formulacijom 14-7-14 + 14 CaO + ME i sa tim gnojivom skoro stalno prihranjujem, eventualno ubacim 10-10-30 koju prihranu. Kod prihranjivanja uvijek potrošim vreču 25 kg na hektar.
NIKAD ne koristim folijarna gnojiva, jer je to nepotrebno ako je sve dodano u zemlji i ako paprika uvijek ima vode na raspolaganju onoliko koliko joj treba.
I ono, ne manje bitno, priprema zemlje za sadnju paprike kreće godinu dana prije same sadnje. Uvidio sam da dva ljetna oranja te nakon toga sjetva rauole za zelenu gnojidbu (koja do jesenskog oranja naraste preko metar visine) i duboko jesensko oranje dovedu zemlju u idealnu strukturu.
Ne znam bi li ovo sve gore navedeno kod drugih isto funkcioniralo kod nekog drugog kao kod mene, no meni valja. Tla su mi sva blago alkalna 7,3 - 7,7 ph i to nisam napravio ja, već su po prirodi takva.
Imao sam prošle godine i odličnu papriku i duplo manje odličnu. Ova odlična je rasla na zemlji koja je moja već 6 godina, a ova manje odlična na tek kupljenoj parceli.
A jesam se raspisao.... pozdrav!!!