@pele jel ti se svidja? Odmah mi tamo lupaj zvezdice
![Big grin :D :D]()
![Big grin :D :D]()
![Big grin :D :D]()
Ok. malo sale, idemo dalje. To sto ti radis je vrlo dobro i odlican pocetak! Doduse, nije sasvim "organski", ko sto rece @kemicar, nego je manje vise "ekoloski" (samo jedna od gradacija), ako su ti krave i svinje jele neorgansku hranu, posebno kakve koncentrate. Ako bi ikad hteo certifikovati proizvod, ili raditi organski naprosto zato sto ti je gust, onda i zivotinje cije gnojivo koristis moraju biti na organskoj ishrani. To je napr. slucaj kod mene, jer gajim i organske pilice i curke, pa im je svo djubre cisto. Uprkos tome, ni ja nisam certifikovala i ko zna kad cu i dal cu, jer je papreno skupo i za sad vise ide na korist drzave nego proizvodjaca.
Obrati samo paznju da ipak neces moci godinama i godinama tako, jer ce ti se kokcidiostatici nagomilati u zemlji (odnosno nusprodukti njihovog raspadanja). Testiraj ti to povremeno, da vidis gde stojis.
Inace, ima jos dosta bilja koje se moze koristiti kao zastita od napasti i bolesti, a ujedno svaka sluzi i kao djubrivo. Evo male liste:
-Vec pomenuta kopriva (cudotvorac za sve)
-Odoljen (koristi se cela biljka, daje fosfor)
-Pelin (koristi se list)
-Cesnjak (koristi se u otopini)
-Cili paprika (u prahu)
-Papar (u prahu)
-Mesavina maslacka i koprive (odlican fungicid)
-Bosiljak (koristi se list, a dobro ga je imati da raste i okolo naokolo useva))
-Dragoljub (koristi se list)
-Hren (koristi se list, odlican protiv trulezi)
-Kamilica (koristi se cvetna glavica, protiv trulezi i plesni)
-Lavanda (koristi se cela biljka)
-Bazga (koristi se list)
-Buhac (koristi se cvet)
-Gavez (koristi se list, daje fosfor i kalij)
-Kapar (koristi se cela biljka, protiv trulezi)
-Lovor (koristi se list)
-Menta (koristi se list. Uzgred, tamo gde raste mnogo mente zemlja je najcesce nesto kiselija)
-Maslacak (koristi se cela biljka, daje bakar)
-Duhan (vrlo dobar protiv razne gamadi)
Pokusala sam ovo sve navesti na hrvatskom, nadam se da sam pogodila kako se kaze, a ako treba mogu dati i latinske nazive, pa nece biti greske.
Vecina ovih biljaka su takodje odlicni pesticidi (i za po kuci) i same ili u razlicitim kombinacijama teraju muhe, grinje, biljne vasi, mrave, stenice, zohare, buhe, moljce, komarce, paukove, vrtne musice, zelene muhe, vocne moljce, krompirove zlatice, itd, itd.
Sto se tice gnojenja kroz sistem, to ti je lako: uzmes dve VELIKE sake cvrstog, sasvim zgotovljenog gnojiva (od peradi je najbolje), turis u kantu od 10 - 15 litara (plasticnu, nikako metalnu), ostavis ga otvoreno ili samo prekriveno gazom i 2-3 dana to mesas kad god se setis (sto cesce to bolje), onda procedis i tu vodicu "gurnes u sistem". Sad ti izracunaj kolko treba na veliko (kome treba bas velika kolicina, treba da si nabavi pumpu i crevo, pa ukljucis u struju i ono ti gura vazduh unutra ko u akvarijumu). I da znas da je to tako dobro za zalivanje da vise nikad obicnu vodu neces hteti da sipas. A onaj talog sto ostane i njega bacis oko biljaka.
Ovo ti je tehnika sa aerobnim bakterijama (kojima treba dusik da bi se razvijale). To ne smrdi, mirise nekako zemljasto. Imas i sa anaerobnim bakterijama (te se otopine zatvaraju, za razliku od prvih), sto je isto jako dobro, al smrdi ko djavo.
Za mrkvicu sam ja koristila prost stos: sadis red mrkve, red luka, red mrkve, red luka, turis tamo vamo i nesto mirodjije (kapar)...oni imaju sinergijsko dejstvo i medjusobno se stite. Ako neko ne moze tako, uvek mu ostaju gore navedene biljke da sa njima prska i nece biti problema. Naravno, mrkva je takodje zalivana sa malo ovih mesavina. Verovali ili ne, bubu (mislim na one skodljive),nisam videla na 20 metara od svoje plantaze.
Eto toliko za sad, ima se sto stvari za reci, post ce biti ogroman.